Pri mnohých tak totiž treba urobiť už do konca februára. Budúci vysokoškoláci tak stoja pred otázkou, aký študijný program si vybrať, čo by chceli v budúcnosti robiť.
![V súvislosti s vysokoškolských štúdiom sa čoraz...](https://ipravda.sk/res/2017/01/27/thumbs/studentka-kniha-taska-studium-usmev-vysoka-skola-stredna-skola-nestandard1.jpg)
Jedným z kritérií pre rozhodovanie je uplatnenie sa na trhu práce po skončení školy. Aj keď by pri výbere mala byť dôležitá aj kvalita výučby, nad samotnou kvalitou školy sa zamýšľajú len málokedy a často sa rozhodujú pre fakulty, ktorých výsledky sú skôr priemerné či podpriemerné. Treba sa zamyslieť aj nad koníčkami a záujmami. Človek s umeleckými sklonmi bude mať asi problém študovať techniku a naopak. Dôležité je rozhodnúť sa aj pre miesto štúdia. Ten, kto rozmýšľa nad štúdiom mimo miesta bydliska, musí zvážiť fakt, že rodinný rozpočet sa navýši o poplatky za ubytovanie, stravu či dopravu.
Prihlášku možno podať písomne poštou alebo elektronicky. Elektronické podanie je zvyčajne lacnejšie. Ak si podáte prihlášku na súkromnú vysokú školu, poplatok je zvyčajne vyšší, finančne náročnejšie je aj štúdium, vo väčšine prípadov netreba absolvovať prijímacie skúšky. Tie sa však nerobia ani na mnohých verejných vysokých školách. Niektorým totiž stačia výsledky prospechu na strednej škole, iné zas na ne vôbec neprihliadajú a riadia sa len výsledkami prijímacích pohovorov.
Pozitívom je fakt, že dnes má už každý študent dostatok možností a informácií. Školy zverejňujú všetky informácie o prijímačkách na internete, pre každý odbor existujú učebnice, školy organizujú prípravné kurzy.
V súvislosti s vysokoškolských štúdiom sa čoraz častejšie začína hovoriť o spoplatnení dennej formy štúdia. Zo stanoviska rezortu školstva však vyplýva, že sa prípravou takéhoto opatrenia ministerstvo v súčasnosti nezaoberá. „Jednou z téz, o ktorej sa bude diskutovať v rámci prípravy Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania je aj zvyšovanie dostupnosti vysokoškolského štúdia pre vybrané skupiny uchádzačov, spolu s diskusiou o spoplatnení štúdia pre tých študentov, ktorých by škola prijala nad rámec študentov prijatých s finančnou podporou štátu. Národný program predloží rezort školstva v 1. štvrťroku 2017 na verejnú diskusiu a následne na rokovanie vlády SR,“ konštatovala Eva Koprena z komunikačného odboru rezortu školstva.
„Rezort vychádza zo skutočnosti, že kvalitné vysokoškolské vzdelávanie si vyžaduje primerané financovanie. Ak ho nie je možné zabezpečiť z verejných zdrojov, jednou z možností je aj zavedenie spoluúčasti študentov. Podľa dostupných údajov absolvent vysokej školy získa dosiahnutím vysokoškolského vzdelávania určitý benefit nielen z pohľadu uplatnenia sa na trhu práce, ale aj samotného príjmu, a preto môže byť zavedenie školného určitý spôsob, ako lepšie rozložiť náklady spojené s vysokoškolským vzdelávaním medzi jednotlivca a spoločnosť. Okrem otázky, či vôbec zaviesť školné, je potrebné riešiť aj otázku spôsobu a nástrojov na zabezpečenie dostupnosti vysokoškolského vzdelávania. Slúžia na to obvykle systémy štipendií a pôžičiek za špeciálnych podmienok, často s odkladom splácania až počas zabezpečeného dostatočného príjmu zo strany absolventa,“ dodala.
Rezort chystá aj viaceré zmeny: zvýšenie kvality vysokých škôl, ktoré bude postavené na vnútornom systéme zabezpečovania kvality každej vysokej školy. Ustúpi sa od komplexnej akreditácie. Externé hodnotenie kvality Akreditačnou komisiou bude založené na transparentnej kontrole týchto vnútorných systémov a ich výsledkov, teda kvalitných absolventov. Pripravuje sa aj nový systém obsadzovania funkčných miest docentov a profesorov bez viazania na akademicko-pedagogický titul, a tak budú školy prístupné pre odborníkov z praxe a zo zahraničia. Chystá sa rozšírenie profesijne orientovaných bakalárskych študijných programov v spolupráci so zamestnávateľmi a s tým súvisiace otvorenie vysokých škôl smerom k praxi a zahraničiu.